ГДЗ Географія 7 клас. Підручник [Кобернік С. Г., Коваленко Р. Р.] 2015
РОЗДІЛ І. ЗАКОНОМІРНОСТІ ФОРМУВАННЯ ПРИРОДИ
МАТЕРИКІВ І ОКЕАНІВ
Тема 1. Форма та рухи Землі
§ 2. Географічні наслідки кулястої форми й рухів Землі
1. Яку форму має Земля згідно із сучасними уявленнями?
Яйця сплюснотого на полюсах (кругла).
2. Які рухи в космосі здійснює Земля? Охарактеризуйте наслідки руху Землі навколо осі та навколо Сонця.
Рухи Землі в космосі. Земля рухається навколо своєї осі та навколо Сонця. Осьовий рух спрямований проти годинникової стрілки.
Період повного обертання Землі навколо своєї осі — 23 год 56 хв 04 с. Навколо Сонця Земля рухається по орбіті, що має форму еліпса.
Повне обертання здійснюється за 365 діб 6 год. Для зручності 6 год складають протягом чотирьох років і виходить додаткова доба. Ось чому кожний четвертий рік має 366 діб і є високосним.
3. Яке значення для людини мають знання про форму й рухи Землі в космосі?
Однак наша планета — незвичайна куля. Вона сплюснута біля полюсів. Різниця між полярним і екваторіальним радіусом становить 21 км. Поверхня Землі нерівна: на ній є гори, рівнини й западини. Тому точну форму планети не можна відтворити жодною геометричною фігурою.
Розміри планети. Земля — одна з невеликих планет Сонячної системи, хоча її розміри значні. Ще в III ст. до н. е. давньогрецький учений Ератосфен уперше визначив довжину земного меридіана. За допомогою сучасних способів вимірювання встановлено, що середній діаметр Землі становить 12 750 км, а довжина її кола дорівнює приблизно 40 000 км.
4. Поміркуйте, чому учасники першої навколосвітньої подорожі «загубили» одну добу.
Люди зрозуміли і визнали, що Земля має форму кулі, тіла з безперервною поверхнею, і при подорожах вздовж паралелей, тобто в площині її добового обертання навколо своєї осі час ніби змінює свою тривалість. Якщо рухатися на захід, за Сонцем, день (доба) ніби подовжується. Якщо ж рухатися на схід, назустріч Сонцю, доба, навпаки, скорочується.
Крім того, як виявилось, учасники експедиції «загубили день». У ті часи не було поняття про різницю в місцевому і всесвітньому часі, тому далекі торгові експедиції проходили в обох напрямках практично за одним і тим же маршрутом, перетинаючи меридіани спочатку в одному напрямку, а потім — у протилежному.
Початок відліку часу доби був опівдні. Природно, кожен ясний день моряки визначали момент полудня, коли Сонце перебувало у найвищій точці, тобто перетинало меридіан (за допомогою компаса чи за довжиною тіні). Від цього вівся і рахунок днів календаря, в тому числі недільних днів, Великодніх і всіх інших церковних свят. Але ж кожного разу моряки визначали час місцевого полудня відповідного меридіану, на якому у цей момент перебувало судно.
Кораблі пливли на захід, вслід за рухом Сонця по небосхилу, наздоганяючи його.
Для подолання цього парадоксу пізніше була розроблена система часових поясів і поняття лінії зміни дат.