ГДЗ Історія України. Всесвітня історія 6 клас. Підручник [Гісем О.В., Мартинюк О.О., Сорочинська Н.М.] 2023
§ 14. Суспільний устрій держав Месопотамії. Закони Хаммурапі
Суспільний устрій Месопотамії включав різні верстви, з Хаммурапі на вершині ієрархії. Закони Хаммурапі мали значний вплив на життя різних соціальних груп, включаючи лікарів, які отримували різну винагороду залежно від соціального статусу пацієнта. Закони також мали захищати слабких та забезпечувати справедливе ставлення до вдів і сиріт, хоча були жорсткими та суворими. Виконання законів залежало від сили влади, і деякі статті Хаммурапі залишалися актуальними протягом декількох століть1. Що таке ієрархія? Що ми маємо на увазі, коли говоримо, що суспільство є ієрархічним?
Ієрархія – це система розподілу влади та підпорядкованості, де вищі посади мають більше влади та привілеї, ніж нижчі. Коли ми говоримо, що суспільство є ієрархічним, маємо на увазі, що в ньому існують верхні та нижні шари, кожен з яких має своє місце та роль в соціальній структурі.
2. За допомогою методу «Дерево припущень» (див. додатки до підручника) розмістіть за ієрархією такі верстви месопотамського суспільства: селяни, воїни, чиновники, жерці, знать.
Дерево припущень за ієрархією месопотамського суспільства:
Селяни
Ремісники
Торговці
Воїни
Чиновники
Жерці
Знать
Яка верства складала основу месопотамського суспільства?
Основу месопотамського суспільства складали селяни, які були об’єднані в громади. Вони вирощували зерно, будували та ремонтували дамби й канали. Ремісники та торговці були на одному рівні з селянами, а вище за них були різні чиновники, освічені люди — писарі, збирачі податків та судді. Ще вище були жерці та знать, серед яких були родичі правителя. На вершині ієрархії був монарх, тобто правитель міста або держави.
1. Використовуючи інтерактивну гру «Два — чотири — усі разом», визначте, чи існувала у Вавилонії часів правління Хаммурапі рівність людей перед законом (рівноправ’я).
Можна зрозуміти, що у Вавилонії часів правління Хаммурапі не існувало рівноправ’я. Закони Хаммурапі ділили суспільство на три великі групи: селяни або ремісники, об’єднані в громади (мають всі права), мушкенум (мають обмежені права, імовірно, до них належали жителі завойованих земель та селяни, що не належали до громади й не мли власної землі), та вардум (раби, мали лише деякі права). Закони Хаммурапі передбачали різне покарання для різних верств суспільства, тому не можна говорити про рівноправ’я перед законом.
2. Назвіть головний принцип законів Хаммурапі
“Око за око”, що означало “скільки втрачено, стільки має бути відплачено”.
1. Як у цих уривках втілено принцип «око за око»?
В обох уривках законів Хаммурапі, що наведені в тексті, можна побачити втілення принципу «око за око». В першому уривку зазначається, що якщо будівельник зведе будинок неякісно, і це стане причиною смерті власника, то будівельника потрібно стратити. Якщо загине син власника, то потрібно стратити сина будівельника. Це означає, що якщо хтось вчинив дію, яка призвела до смерті чи травми іншої людини, то йому має бути за це відповідально.
У другому уривку зазначається, що якщо людина вкраде майно, то вона має відшкодувати його вартість. Якщо злодій не має чим відшкодувати, то його треба стратити. Це означає, що якщо людина вчинила крадіжку, то вона має повернути вкрадене майно або відшкодувати його вартість. Якщо ж вона не має чим відшкодувати, то вона має бути покарана відповідно до злочину, який вона вчинила. Це також відповідає принципу «око за око», де шкода, яку злочинець завдав, повинна бути повернута або відшкодована.
2. Чому розмір відшкодування одного й того самого майна різний залежно від того, кому воно належить?
Розмір відшкодування одного й того самого майна різний в залежності від того, кому воно належить, оскільки закони Хаммурапі ділять суспільство на три великі групи: селяни або ремісники, об’єднані в громади (мають всі права), мушкенум (мають обмежені права, імовірно, до них належали жителі завойованих земель та селяни, що не належали до громади й не мли власної землі), та вардум (раби, мали лише деякі права). Якщо крадіжка стосується майна, яке належить храму або палацу правителя, злодій має відшкодувати його в 30-кратному розмірі, а якщо воно належить мушкенуму, то має відшкодувати в 10-кратному розмірі. Якщо ж злодій нічим не може відшкодувати, то його треба стратити. Таким чином, розмір відшкодування майна залежить від соціальної категорії власника цього майна.
За допомогою методу «Прес» (див. додатки до підручника) висловіть припущення, яку роль у месопотамському суспільстві відігравали торговці
Торгівці у месопотамському суспільстві відігравали дуже важливу роль. За допомогою торгівлі міста отримували необхідні матеріали та товари, а також вивчали нові технології та ідеї. Торгівля допомагала містам розширюватися та ставати багатшими. Торговці також відігравали роль посередників між різними культурами та допомагали збагачувати культурний обмін.
Запитання та завдання
1. За допомогою методу «Сенкан» (див. додатки до підручника) охарактеризуйте історичну постать Хаммурапі та результати його діяльності
Хаммурапі
Сильний володар, справедливий законодавець
Провів реформи, включаючи створення кодексу законів, що дав змогу регулювати різні сфери життя
Закони Хаммурапі, що містили 282 статті, стали важливим джерелом права для наступних поколінь
Збільшив територію Вавилонської держави шляхом завойовувань
Підвищив рівень культури в державі
2. На які верстви поділялося суспільство в Месопотамії? Хто в його ієрархії стояли вище — чиновники чи селяни?
У месопотамському суспільстві існувала ієрархія, яка складалася з таких верств: селяни, ремісники, торговці, воїни, чиновники, жерці та знать. На вершині ієрархії стояли королі, які мали авторитет та володіли абсолютною владою. Чиновники були вище за селян у соціальній структурі. Тому чиновники стояли вище за селян у месопотамському суспільстві.
3. У який спосіб у Месопотамії вільну людину могли перетворити на раба?
У Месопотамії вільну людину могли перетворити на раба у випадку, якщо вона була змушена взяти кредит і не могла його повернути. У такому випадку, вона могла продатися в рабство, щоб повернути борг. Також, людина могла стати рабом, якщо була взята в полон під час війни.
4. Згідно з Кодексом Хаммурапі, винагорода лікаря за зцілення важкої рани має становити 10 шекелів (срібні монети), якщо він вилікував знатну людину, 5 шекелів — за незнатну (наприклад, ремісника або торговця) та 2 шекеля — за раба. Обговоріть у малих групах, як такий закон впливав на життя різних людей. Кого лікарі лікували більш охоче? Чому?
Згідно з Кодексом Хаммурапі, лікарі отримували різну винагороду за зцілення залежно від соціального стану пацієнта. Якщо лікар зцілював знатну людину, то отримував 10 шекелів, за незнатну – 5 шекелів, а за раба – 2 шекеля. Такий закон стимулював лікарів лікувати переважно знатних людей, оскільки вони могли отримати більш значну винагороду. Це ставило у нерівний положення ремісників, торговців та рабів, які мали меншу можливість отримати якісну медичну допомогу. Таким чином, закон про винагороду лікаря впливав на життя різних соціальних верств суспільства в Месопотамії, а знатні люди мали більші шанси на одужання через більш досвідчених лікарів, які лікували їх з більшою увагою.
5. Творче завдання.Виберіть кількох учнів та учениць, які мають пояснити або зобразити, до якої верстви месопотамського суспільства належать, прямо не називаючи її. Завдання решти класу — здогадатися, про кого йдеться.
Людина, яка може володіти землею і мати свою родину. Вона займалася сільським господарством та ремеслами.
Людина, яка мала певне ремесло і вміла виготовляти певні речі. Іноді вона могла мати свою майстерню та допомагати виробництву товарів.
Людина, яка займалася торгівлею. Вона могла бути купцем або перевізником товарів між різними містами.
Людина, яка захищала державу від ворогів. Вона була досвідченим воїном та могла мати свою зброю та коня.
Людина, яка була чиновником в уряді. Вона займалася адміністративною роботою та приймала рішення щодо розвитку держави.
Людина, яка служила в храмі та молилася. Вона могла мати певні обов’язки та відповідальність перед богами.
Людина, яка народилася в знатній родині та мала значний вплив на суспільство. Вона могла бути правителем або мати великий маєток.
Людина, яка була рабом. Вона не мала прав та свободи й могла бути продана як товар.
6. Пошукове завдання.На стелі з текстом Кодексу Хаммурапі також зазначено причину, чому його було укладено: «…щоб сильні не ображали слабких та щоб до вдів і сиріт було справедливе ставлення». Користуючись додатковими джерелами, дізнайтеся, чи виконували закони Хаммурапі обіцяне
Закони Хаммурапі мали на меті захистити слабких та убезпечити справедливе ставлення до вдів і сиріт. Проте, як і більшість законів того часу, вони були дуже жорсткими та суворими. Багато статей містили кари, такі як катування, відрубування кінчиків пальців або навіть смертну казнь. Крім того, виконання законів залежало від того, наскільки сильна була влада в ту чи іншу епоху. Так, після смерті Хаммурапі влада його нащадків поступово послаблювалася, і закони втрачали свою силу. Однак, деякі статті Хаммурапі залишалися актуальними ще протягом декількох століть після його смерті.