ГДЗ Історія України 8 клас. Підручник [Гісем О.В., Мартинюк О.О.] 2021
§ 21. Правобережна та Лівобережна Гетьманщина в 60—70-х рр. XVII ст.
Запитання та завдання2. Робота в малих групах. Обговоріть і визначте, якою була мета політики гетьмана П. Дорошенка. Чи досяг він її?
П. Дорошенко, ставши гетьманом Правобережжя, повів рішучу боротьбу за об’єднання Української козацької держави. Однак його успіх був нетривалим.
3. Поміркуйте, чому військово-політичний союз гетьмана П. Дорошенка з Османською імперією призвів до нового спалаху громадянської війни в Українській козацькій державі.
П. Дорошенко направив посольство до Стамбула із пропозиціями, за яких Гетьманщина погоджувалася прийняти протекторат Османської імперії.
4. Як можна оцінити арешт і заслання московською владою гетьмана Д. Многогрішного?
Після підписання «Глухівських статей» лівобережний гетьман Д. Многогрішний узяв собі за мету відновлення прав козацької України часів Б. Хмельницького й перестав узгоджувати свою політику з Московією. Він відновив зв’язки з П. Дорошенком і почав надавати йому військову допомогу, позбавив посад багатьох промосковськи налаштованих старшин. У 1672 р. ця група старшин сфабрикувала справу про «зраду» гетьмана, змовившись із московськими стрільцями. Д. Многогрішного та його соратників було заарештовано й відправлено до Москви. Після катувань Д. Многогрішного засудили до страти, яку останньої миті замінили на заслання до Сибіру.
5. Чому повернення Ю. Хмельницького до влади завершилося невдачею?
Після зречення П. Дорошенка турецький уряд спробував за допомогою Ю. Хмельницького утримати за собою Правобережжя. У 1677 р. султан Мехмед IV вручив йому булаву з гучним титулом «князя Сарматії та України, володаря Війська Запорозького». Навесні 1677 р. разом із турецькою армією Ю. Хмельницький з’явився на українських землях. Проте населення не виявило готовності йти за новим гетьманом і чинило опір.
6. Коли і на яких умовах була припинена боротьба за Правобережну Гетьманщину між Османською імперією та Московією?
У липні 1678 р. вже 200-тисячне турецько-татарське військо вдруге підступило до Чигирина і взяло його в облогу. За допомогою підкопів турецькі війська підірвали вал та увірвалися в нижнє місто. Козаки відступили до фортеці. Московське військо за таємним наказом царя відмовилося прийти на допомогу. Також не рушило на допомогу 120-тисячне козацько-московське військо, що стояло неподалік міста. Московський цар вирішив відкупитися від Османської імперії, віддавши місто її військам на поталу. Козацьку столицю було захоплено. Турецькі війська вщент зруйнували Чигирин. Проте виснажені тривалою облогою, вони вже не змогли продовжити наступ і повернулися до Молдавії.