ГДЗ Історія України 9 клас. Підручник [Турченко Ф.Г., Мороко В.М.] 2017
§ 7 Масонство і декабристи в Україні. Польський визвольний рух. Соціальні протести.
Сторінка 51ЗГАДАЙТЕ
1 Коли в Україні почали селитися росіяни й поляки? У яких районах їх було найбільше?
Перші росіяни почали з'являтися на території України ще в X столітті, проте масова міграція розпочалася значно пізніше, в XVII столітті, після Переяславської ради. Вони оселилися переважно на північному сході країни, а також у містах, де розвивали торгівлю та ремесла. Найбільше їх було на Слобожанщині, в Південній Україні та в Криму. У той же час, починаючи з XIV століття, поляки почали активно заселяти західні регіони України, такі як Галичина та Волинь. їхня масова міграція прийняла новий поштовх у XVI столітті після Люблінської унії. Поляки також оселилися на вільних землях та в містах, сприяючи розвитку торгівлі та ремесел. Найбільше поляків було на Волині, Поділлі та в Галичині.
2 . Яких рис набуло соціально-економічне становище українців у Російській імперії на початок XIX ст. ?
На початку XIX століття українське суспільство в Російській імперії було різноманітним за соціальними класами. Більшість становили селяни, які жили в бідності та залежності від поміщиків. Міщани мали трохи краще становище і більше можливостей. Дворянство і духовенство володіли великими ресурсами та мали привілеї. Крім того, існували інші етнічні групи зі своїми власними статусами в суспільстві. Така система класів визначала не лише матеріальне становище, а й соціальні права й можливості, формуючи різноманітну мозаїку українського населення.
Сторінка 59-60
Перевір себе
1. Яку роль відіграла діяльність масонських лож в Україні?
Масонські ложі були центрами поширення просвітницьких ідей, таких як свобода, рівність і братерство. Ці ідеї мали значний вплив на розвиток українського національного відродження. Також масонські ложі ставали місцем об'єднання української інтелігенції, яка обговорювала актуальні питання суспільного життя та культури. Це сприяло формуванню української національної самосвідомості.
2. Які події пов'язані з назвами: а) Південне товариство; б) Північне товариство; в) Товариство об'єднаних слов'ян? У яких роках вони існували і на що спрямовували свою діяльність?
З цими назвами пов'язана діяльність декабристів.
а) Південне товариство, 1821 - 1825 р., засноване під керівництвом Павла Пестеля у Тульчині, проголошувало своєю метою повалення самодержавства та встановлення республіки. Його діяльність ознаменувалася розробкою "Руської правди" - проекту конституції майбутньої республіки - та організацією повстання Чернігівського полку в 1825 році.
б) Північне товариство, 1821 - 1825 р., засноване в Санкт- Петербурзі під керівництвом Микити Муравйова, мало аналогічну мету - зміну політичного ландшафту і встановлення конституційної монархії. Його діяльність полягала у розробці "Конституції" - проекту конституції майбутньої монархії - та плануванні виступу на Сенатській площі в Санкт-Петербурзі 14 грудня 1825 року.
в) Товариство об'єднаних слов'ян, 1823 - 1825 р., було створене в Києві під керівництвом Сергія Муравйова-Апостола з метою об'єднання Південного та Північного товариств. Воно також прагнуло до повалення самодержавства, але замість республіки чи конституційної монархії пропонувало створення федерації слов'янських народів. Товариство організувало повстання Київського полку в 1825 році.
3. Яке майбутнє відводилось Україні в проекті Конституції М. Муравйова та «Руській правді» П. Пестеля?
У проект Конституції Північного товариства було включено положення, які передбачали часткове відновлення прав українського народу на власну державу. Планувалося утворити Українську, Чорноморську й Бузьку держави із центрами у Харкові, Одесі й Києві. Однак ці положення не задовольняли членів товариства, і проект Конституції не затвердили.
4. Які події відбувалися в Україні під час повстання декабристів у Петербурзі? Яку роль відповідно до планів повстанців мав відіграти Чернігівський полк у разі успіху його виступу?
Під час повстання декабристів у Петербурзі у Білій Церкві повстав 1-й карабінерний полк, але був оточений царськими військами і змушений здатися. У Полтаві також планувалося повстання, але воно не відбулося. 9 грудня 1825 року під керівництвом Сергія Муравйова-Апостола та Михайла Бестужева-Рюміна повстав Чернігівський полк, який дислокувався в місті Васильків на Київщині. Повстанці захопили Васильків і рушили на Київ, але З січня 1826 року були розбиті царськими військами біля села Триліси на Чернігівщині.
Згідно з планами повстанців, Чернігівський полк мав захопити Київ, а потім йти на з'єднання з Південним товариством, яке планувало повстання на Кавказі. Успіх виступу Чернігівського полку мав стати сигналом для повстання інших військових частин в Україні. В разі успіху повстання в Україні планувалося встановити республіканський лад.
5. Якими причинами можна пояснити наявність в Україні російської та польської течій у суспільно-політичному русі?
У першій половині 19 століття українське суспільство було схильне до впливу як російської, так і польської культурних течій через історичні, соціальні, культурні та релігійні фактори. Тривалий період під владою Російської імперії та Речі Посполитої створив ґрунт для проникнення їхньої ідентичності, сприявши формуванню національної самосвідомості. Різні соціальні групи з різними політичними орієнтаціями, такі як українська шляхта та селянство, впливали на політичну атмосферу. Поширення російської та польської мови, літератури та освіти сприяло формуванню української культури з елементами обох культурних течій. Релігійний контекст також вплинув на формування релігійної самосвідомості українців через поширення православ'я та католицтва й вплив церковних структур.
6. Які наслідки для України мало польське повстання 1830-1831 рр.? Польське повстання 1830-1831 закінчилося поразкою повстанців.
Після цих подій царизм почав рішуче викорінювати польський вплив на Правобережній Україні.
7. Яких форм набував протест проти посилення соціального гніту?
Протест проти посилення соціального гніту набув форм збройних виступів.
8. Де і коли відбулися найбільші антикріпосницькі виступи селян, козаків та військових поселенців?
Чугуїв - 1819 р.; Ряд повітів у Катеринославській губернії - 1818- 1820 рр.; Харківщина, Чернігівщина, Херсонщина - 1832-1833 рр.
9. Чи справедливо стверджувати, що соціальні протести були даремними й не мали жодних позитивних наслідків?
Ні, стверджувати, що соціальні протести були даремними й не мали жодних позитивних наслідків, не зовсім справедливо. Ці протести привернули увагу царського уряду до проблем селянства, сприяли посиленню антикріпосницьких настроїв у суспільстві, змусили царський уряд вжити деяких заходів для покращення становища селян та підготували ґрунт для майбутніх селянських повстань.
Сторінка 60
Завдання і запитання
1. Порівняйте положення «Руської правди», у яких ідеться про ліквідацію кріпосного права та принципи організації міжнаціонального співжиття в майбутній демократичній державі. Чи згодні ви з пропозицією П. Пестеля саме таким чином розв'язати національне питання?
Порівняння "Руської правди" та Конституції М. Муравйова відображає різні підходи до організації міжнаціонального співжиття в Російській імперії XIX століття. "Руська правда" пропонувала федеративний устрій з рівноправністю народів та вільним використанням мов, тоді як Конституція Муравйова передбачала автономію для деяких етнічних груп, але зберігала централізований характер держави. Моя думка полягає в тому, що "Руська правда" була більш сприйнятливою для багатонаціональної Росії, сприяючи рівноправ'ю та міжетнічному злагодженню.
2. Порівняйте пункти «Руської правди» і зміст Конституції N. Муравйова щодо розв'язання національного питання.
Обидва ці документи, хоч і не втілені в життя, мали значний вплив на суспільно-політичну думку того часу і на подальший розвиток національно-визвольних рухів. Вони свідчать про різноманітність поглядів на майбутнє державного устрою та актуальність проблеми національного питання в XIX столітті в Російській імперії. їхня спадщина виявилася надзвичайно важливою для наступних поколінь борців за свободу та справедливість.
Сторінка 64-65
Дайте відповіді на запитання
1. Чи можна кінець XVIII - початок XIX ст. вважати початком найтрагічнішого періоду в історії Наддніпрянської України?
Так, можна. Кінець XVIII - початок XIX століття відзначився трагічним періодом для Наддніпрянської України. У цей час спостерігалися: ліквідація української автономії, скасування козацького устрою, посилення русифікації та зростання кріпацтва.