ГДЗ Історія України. Всесвітня історія 6 клас. Підручник [Гісем О.В., Мартинюк О.О., Сорочинська Н.М.] 2023
§ 34. Давньокитайські держави. Імперія Цінь
ВИСЛОВІТЬ ВЛАСНУ ДУМКУ1. Як ви знаєте, на території Давнього Китаю спершу існувало багато дрібних держав. Висловіть припущення, що могло спричинити їх об’єднання.
Ось мої припущення щодо причин об’єднання дрібних держав у Давньому Китаї:
Часті напади кочових племен змушували шукати взаємодопомогу у захисті.
Потужніші держави могли прагнути розширити сферу впливу та підкорити сусідів.
З’являлися амбітні правителі, здатні об’єднати народи навколо своєї влади.
Поступово складалася концепція єдиної держави “під Небом” на чолі з імператором.
2. Як ви вважаєте, чи можуть дуже суворі покарання спонукати людей завжди дотримуватися законів?
Це питання не має однозначної відповіді. З одного боку, дуже суворі покарання можуть залякати людей і змусити утриматися від злочинів через страх перед карою.
Але з іншого боку, існує ризик і негативні наслідки:
Люди можуть почуватися пригніченими й несправедливо покараними, що викликає незадоволення.
Дуже жорстокі покарання можуть призвести до ескалації насильства в суспільстві.
Краще, коли люди дотримуються законів не через страх, а через розуміння їхньої справедливості та користі.
Тому найефективнішим, на мій погляд, є поєднання покарань з вихованням правосвідомості й поваги до законів. Але це складне багатоаспектне питання.
1. Піднесення держави Цінь
Як правило про те, що ранг людини визначався її особистими заслугами, могло вплинути на суспільство держави Цінь?
Принцип, згідно з яким ранг людини визначався її особистими заслугами, мав значний вплив на суспільство держави Цінь. Цей принцип перетворив систему соціального статусу, де визначальним фактором було народження, на систему, де вагомим чинником стали досягнення та внесок перед державою. Це сприяло стимулюванню людей до досягнень і підвищенню їхнього соціального статусу, а також призвело до зменшення впливу місцевої знаті, оскільки позиції влади були призначені на підставі заслуг, а не спадкування.
2. Династія Цінь
Пригадайте, у яких ще державах особливу увагу приділяли будівництву доріг. Якою була мета таких будівництв?
У інших державах, які також приділяли особливу увагу будівництву доріг, була Римська імперія. Основною метою цих будівництв було забезпечення легкого руху військ, торгових караванів та передачі повідомлень між різними регіонами держави. Дороги також сприяли зближенню різних культур та обміну ідеями та технологіями.
3. Династія Хань. Великий шовковий шлях
Що змінилося в Китаї часів династії Хань після прокладення шляху до Фергани?
Після прокладення шляху до Фергани у Китаї часів династії Хань відбулося декілька змін:
Зростання ремесла і торгівлі. Торгівля шовком принесла значні прибутки, а виробництво шовку набуло розмаху.
Розширення торговельних контактів з іншими країнами. Китайські товари, такі як фарфор, лаковані вироби та шовкові тканини, були експортовані, а в обмін Китай купував пурпурові тканини та прикраси.
Створення Великого шовкового шляху. Цей торговий маршрут, який простягався через Центральну Азію до Середземномор’я, об’єднав різні країни та народи і сприяв обміну товарами та культурною взаємодією.
Зростання податків і незабаром виникнення голоду. Постійні війни та витрати на них призвели до збільшення податків, що стало причиною соціальної напруги та голоду в країні.
Розпад імперії на три окремі держави. Внутрішні конфлікти та боротьба за владу призвели до розпаду імперії Хань на три окремі держави у 220 році.
Запитання та завдання
1. Чим Цінь відрізнялася від решти «воюючих держав»?
Основні відмінності держави Цінь від інших “воюючих держав” у період Чжоу:
Цінь швидко об’єднала під своєю владою найбільшу територію.
Встановила більш централізовану та жорстку систему управління.
Активно впроваджувала реформи на зразок уніфікації мови, писемності, системи мір і ваг тощо.
Здійснювала тотальну мілітаризацію суспільства, спираючись на численну армію.
Проводила політику централізації та обмеження впливу місцевої знаті.
Застосовувала більш жорсткі покарання для приборкання населення.
Як результат, держава Цінь першою об’єднала усі “воюючі держави” під однією владою.
Отже, Цінь відрізняла більш радикальні методи централізації та мілітаризації.
2. Ким був Шан Ян? Завдяки чому він увійшов в історію?
Шан Ян був китайським мислителем і політичним діячем, який жив у IV столітті до н. е. Він був одним з основоположників легизма – філософсько-політичного учення, яке вважало закони й правила найвищим принципом управління державою
Ідеї Шан Яна стали основою реформ першого імператора об’єднаного Китаю Цінь Ши Хуана. Таким чином, концепція “легізму”, розроблена Шан Яном, суттєво вплинула на подальший розвиток китайської державності та зміцнення централізованої влади. Саме тому вчення Шан Яна займає важливе місце в історії Китаю.
3. Обговоріть у малих групах. Як правителю держави Цінь вдалося підкорити весь Китай?
Давайте обговоримо це питання в малих групах:
Група 1:
Цінь мала сильну й добре організовану армію, яка завоювала інші держави.
Були застосовані жорсткі методи: знищення супротивників, конфіскація земель тощо.
Цінь вдало використала внутрішні суперечки між іншими царствами.
Група 2:
Були проведені адміністративно-політичні реформи: уніфікація законів, мови, писемності.
Збудовано мережу доріг, що полегшило управління віддаленими територіями.
Застосовано ідеї легізму про сильну централізовану владу.
Поширено ідею про єдину державу “під Небом” на чолі з імператором.
Таким чином, вдалим було поєднання військової сили й адміністративно-ідеологічних реформ.
4. Як імператор Цінь Ши Хуан-ді вчиняв щодо людей, які не корилися встановленим ним правилам? За допомогою методу «Акваріум» обговоріть, чи були виправданими такі засоби правління
Метод “Акваріум” включає діалог між різними точками зору. Розгляньмо обидва аспекти:
Засоби правління Цінь Ши Хуан-ді:
Цінь Ши Хуан-ді вважав, що суворі заходи є необхідними для зміцнення своєї влади та забезпечення стабільності в державі.
Імператор застосовував суворі каральні заходи проти тих, хто не підкорявся його правилам, включаючи знищення міст, конфіскацію земель та навіть масові страти.
Він вважав, що такі каральні заходи є необхідними, щоб утримати під контролем непокірних і забезпечити послух від населення.
Чи були такі засоби правління виправданими?
Деякі можуть аргументувати, що такі суворі заходи були необхідними для забезпечення єдності та стабільності в державі, особливо в умовах постійної загрози з боку зовнішніх ворогів та внутрішніх протестів.
Інші можуть вважати, що такі каральні заходи порушували основні права людей і несправедливо ставилися до непокірних.
Важливо зрозуміти, що суворі заходи Цінь Ши Хуан-ді мали як позитивні, так і негативні наслідки, і оцінка їх виправданості залежить від контексту та особистих цінностей.
5. Яку роль у долі Китаю відіграв Великий шовковий шлях? Великий шовковий шлях відігравав значну роль у долі Китаю. Цей торговий маршрут сприяв розширенню торгівлі та культурного обміну між Китаєм та різними країнами Євразії. Він дозволив Китаю експортувати шовкові тканини, фарфор та інші товари, а також імпортувати пурпурові тканини, прикраси та інші цінності з інших країн.
Великий шовковий шлях сприяв розширенню культурного впливу Китаю, а також сприяв розвитку торгівлі, зокрема утвердженню Китаю як важливого торговельного центру. Він також сприяв обміну знаннями та ідеями між різними народами та сприяв розвитку наукових досліджень та технологій у Китаї.
6. Пошукове завдання. За додатковими джерелами підготуйте презентацію або повідомлення про повсякденне життя населення Китаю часів династії Хань.
Повсякденне життя населення Китаю за часів династії Хань було різноманітним і залежало від соціального статусу, професії, регіону та інших факторів.
Династія Хань була однією з найпотужніших і найбагатших держав у світі, яка контролювала великі території в Східній Азії й торгувала з іншими країнами по Шовковому шляху.
Населення Китаю за часів династії Хань складалося з різних етнічних груп, які мали свої особливості у мові, звичаях, одязі, їжі та інших аспектах. Основною етнічною групою були ханьці, які належали давнім племенам Хуанхе.
Суспільство династії Хань було ієрархічним і патріархальним, де влада та привілеї належали імператору, аристократії, чиновникам, військовим та духовним лідерам. Більшість населення складали селяни, які працювали на землі й сплачували податки. Інші соціальні групи включали ремісників, торговців, художників, вчених, рабів та невільників.
Повсякденне життя населення Китаю за часів династії Хань залежало від їхньої зайнятості, доходу, освіти, статі, віку, сімейного стану, релігійних переконань та інших обставин. Загалом, люди працювали від світанку до заходу сонця, дбаючи про свої потреби й обов’язки. Вони мешкали в простих хатах або будинках, одягалися в одяг з льону, конопель, шовку або бавовни, харчувалися рисом, пшеницею, просом, овочами, фруктами, м’ясом, рибою, яйцями, соєю, медом, чаєм та іншими продуктами. Вони розважалися, слухаючи музику, співаючи пісні, граючи в ігри, читаючи книги, відвідуючи храми, святкування, ярмарки, театри та інше.